ŠACHOVÉ OKIENKO
Vedie Ivan Garaj
(25. 5. 1968)
Problém č. 18 Johannes Albarda I. cena Nederlandse Bond van Schaakprobleemvrien 1966
Mat 3. ťahom (5+2=7) |
Kontrolná notácia: bKd4 Dg5 Vf3 Jf2 Pg2, čKg1 Sf1 – trojťažka.
Meno Albarda je u nás pomerne neznáme. V Holandsku – krajine s bohatou problémovou tradíciou je však pojmom. Jeho úlohy majú vždy osobitnú príchuť jemnosti. Nie je tomu inak ani v jeho dnešnej ukážke, kde v miniatúrke spracoval obľúbenú tému blokovania poľa. Dúfame, že sa bude páčiť.
Riešenie problému č. 12 (Fischer) z 6. 4. t. r. Kto si spočítal všetky možnosti, hravo zistil, že mat 1. ťahom v tejto pozícii nie je možný. A predsa! Na šachovnici je deväť pešiakov, a preto jedného nám niekto musel pridať z inej šachovnice (preto, ktorí si úlohu postavili na šachovnicu a nemajú v nej aj náhradných čiernych pešiakov, hneď museli prísť na vtip tejto žartovnej úlohy). Preto máme právo niektorého z nich vyhodiť. Ak vynecháme ľubovoľného (podľa kontrolnej notácie), úloha ma vlastne týchto deväť variantov: 1.Db6, 1.Jc6, 1.Db4, 1.De4, 1.S:f2, 1.S:e3, 1.Je6, 1.Vg4, 1.Vh4 mat. Obľúbený vtip v žartovných úlohách, ktorý má ešte stále veľkú popularitu.
Riešenie problému č. 13 (Fabel) z 13. 4. t. r. Zdá sa, že biely by mohol dať mat ťahom 1.0-0 mat. Lenže vtip je v tom, že nie je na ťahu. Ľahko totiž ukážeme, že posledný ťah musel urobiť biely (všetky voľné polia okolo čierneho kráľa sú kryté dvojmo a kráľom alebo Vh1 biely ťahať nemohol, lebo inak by mat rošádou nepripadal do úvahy). Biely preto nemá právo začínať a na ťahu je čierny. Ten dá mat prvým ťahom 1.V:h1 mat. Prekvapenie, ktoré pripravil čierny bielemu. Podobná žartovná úloha ako č. 11, v ktorých biely nesmie začínať.