ŠACHY
Vedie Bedrich Formánek
(27.8.1953)
Riešenie úlohy č. 3 (Andersen): 1.Vg3-f3 tempo 1...Kd5 2.Sb5 K:e4 3.Sc6 mat, 2...Ke6 3.Sc4 mat. Je to veľmi jednoduchá úloha, z dnešného hľadiska vlastne ani nie úloha, lebo jeden variant bez akýchkoľvek kombinačných zápletiek vôbec nestačí. Predsa však má zaujímavý moment, a to mat po 2...K:e4, ktorý pôsobí sám osebe pekným dojmom. Príčinou toho je jeho výnimočná ekonómia; nielen že v ňom aktívne pôsobia všetky figúry, ale naviac každé pole okolo č. kráľa je kryté len jediný raz: kráľ je teda zmatovaný veľmi jemne. Takému matu hovoria úlohári čistý mat.
V počiatočnej fáze vývoja úlohového šachu si skladatelia dali záležať najviac na ťažkosti a zaujímavosti kombinácie; avšak vo svojej snahe sostaviť ju čo najekonomickejšie objavili novú možnosť uskutočnenia nejakej myšlienky v jej spojení so zakončujúcim čistým matom. – Keď sa objaví niečo nové, vždy sa nájdu toho prívrženci a odporcovia. A tak aj čistý mat, ako nová úlohová téma si získal rýchlo popularitu a zakotvil pevne najmä v Čechách, kým v Nemecku sa rozvila do nových foriem klasická škola. Českí úlohári, počínajúc A. Königom (1864) si položili pred seba cieľ spojiť v jednej úlohe najmenej 3 čisté maty. Hlavným zakladateľom "českej školy" sa však stal J. Pospíšil, ktorý vo svojom predhovore k "českým úlohám šachovým" (1887) načrtol jej zásadu; v českej škole "diela hodnotné spojujú krásu šachovú i umeleckú s dokonalou formou a skrytosťou riešenia", pričom "čistý mat je výsledkom snahy zušľachtiť kombináciu i v poslednom ťahu matovom".
Jednou zo zaujímavých možností spájania čistých matov je tzv. echo (ozvena), t. j. vytvorenie dvoch alebo viacerých rovnakých alebo aspoň veľmi podobných matov v rôznych polohách na šachovnici; toto "opakovanie matov" je akousi, pre českú školu zvlášť charakteristickou analógiou k "opakovaniu motívov" v strategickej škole.
Dnešná úloha však dokazuje, že echo bolo známe už dávnejšie; pravda, jeden z matov sa Loydovi "podaril" neekonomicky.
Úloha č. 9 Sam Loyd Chess Monthly 1857
Mat 3. ťahom (6–1) |
Riešenie do 21 dní od uverejnenia. – Veľká riešiteľská súťaž o 10 knižných cien (I. cena Kčs 80.-).
Denník Lidová Demokracie vypísal turnaj pre začínajúcich skladateľov v trojťahových úlohách s danou témou: uskutočniť čistý mat typu: biely: Vc3, Sc8, Jf6, čierny: Kd5, Sd6 a k nemu echo (napr. Vc3, Sc8, Jf3, Jf6 – Ke4, Sf4). Túto tému, ako je pravidlom v úlohách tohto druhu, treba doplniť ešte treťou hrou. – Dve knižné ceny. – Zásielky na adresu Dr. Emil Palkoska, Praha III, Plasská 14, do 30. septembra 1953.
V Karlových Varoch sa hral v dňoch 15.-23. VIII. III. ročník kúpeľného turnaja za rekordnej účasti 98 šachistov z celej ČSR. Hlavný turnaj s 30 účastníkmi bol rozdelený do 5 predbežných skupín. Finálový turnaj sa skončil prekvapujúcim víťazstvom A. Ančina z Komárna, ktorý so 6,5 bodmi presvedčivo predstihol všetkých favoritov. Ďalšie poradie: Veselý (Praha) 5,5, Urbanec (Praha) 5, Dieneš (Košice), Laštovička (Brno), Lukeš, Ratolístka (Praha) a Tikovský (Brno) so 4,5 bodmi. ing. Krylov (Prešov) 3,5, Zábodrocký (Košice) 2. Finále B: 1. Čučuka (Brno) 7, 2. Ivančo (Bratislava) 6.
V sobotu 15. VIII. sa začal v Moskve zápas o majstrovstvo sveta v šachu žien medzi dvoma sovietskymi šachistkami, doterajšou majstryňou Ľ. Rudenko a J. Bykovovou, ktorá vyhrala v r. 1952 turnaj kandidátiek za účasti 11 zahraničných a 5 sovietskych šachistiek. Zápas sa hrá na 14 partií.
Finále ženského preboru ČSR 1953 bolo otvorené v nedeľu 16. VIII. v Ústí nad Labem. Bojuje v ňom 10 šachistiek; zástupkyňou Slovenska je Lopušná z Košíc.